-->
CRUCIFERELE – legumele anticancerigene
Cruciferele sunt foarte bogate
în vitamine şi prezintă o matrice organică foarte bună pentru corpul nostru.
Din această familie fac parte: varza, conopida, broccoli, gulia, napul,
ridichea, varza de Bruxelles. Aceste legume conţin compuşi ce pot stopa agenţii
cauzatori de cancer şi totodată ajută la detoxifierea organismului. Au un conţinut
bogat de enzime, printre care glutationul
şi chinona, cu proprietatea de a elimina substanţele nocive din
organism. Studiile au arătat că persoanele care consumă crucifere se supun unor
riscuri mult mai mici de a se îmbolnăvi de diverse forme de cancer. Un studiu
efectuat în Singapore a demonstrat că fumătorii care mănâncă legume crucifere
în mod regulat pot evita în proporţie de până la 69% cancerul pulmonar. La
modul mod ideal, ar trebui să mâncam cel puţin trei porţii de legume crucifere
pe săptămână, iar pentru a profita din plin de nutrienţii benefici din aceste
legume, ar trebui să le consumăm cât mai proaspete.
Virtuţile terapeutice ale verzei,
acest aliment atât de comun pentru noi, sunt cunoscute încă din antichitate,
planta fiind considerată la un moment dat un adevărat panaceu. Calităţile sale sunt
de necontestat, astfel încât varza poate fi folosită cu succes în prevenirea şi
tratarea unui număr extrem de mare de boli, fiind o adevărată farmacie
naturală. Varza este bogată în provitamina A, vitaminele C şi E şi în fibre,
elemente care asigură sănătatea celulelor. Mulţi o acuză de provocarea unor tulburări
digestive, dar să nu uităm că, în cele mai multe cazuri, tulburările respective
pot apărea în urma consumului verzei împreună cu carnea (sarmale sau varză călită
cu carne de porc sau afumătură). În schimb, nimeni nu s-a plâns vreodată de deranjamente
după ce a mâncat o salată de varză proaspătă, cu ulei de măsline, zeamă de
lămâie, piper şi mărar.
Interes nutriţional şi
dietetic
Varza este o legumă foarte puţin
calorică, având în jur de 25 de calorii la 100 de grame de plantă. Glucidele,
care furnizează o parte din calorii, sunt constituite în primul rând din
pentosan, glucide parţial asimilabile, zaharoză, glucoză şi fructoză.
Protidele, care completează aportul energetic, sunt prezente şi ele la un nivel
ridicat. Trebuie însă subliniată bogăţia vitaminică a verzei, ea figurând
printre legumele cu cel mai mare conţinut de vitamina C (cele mai bogate sunt
foile aflate la exterior). Prin fierbere însă, se pierde tot conţinutul de
vitamina C.
Varza este de asemenea foarte
bogată în vitamina E, 200 de grame de varză consumate zilnic acoperind
necesarul zilnic. Provitamina A (sau carotenul, care se transformă în vitamina
A în organism) este şi ea foarte bine reprezentată, astfel că o porţie de 200
de grame de varză acoperă necesarul zilnic de vitamina A. Vitaminele din grupa
B sunt şi ele foarte bine reprezentate: B1, B2, B3, B5, B6, B9, adică toate
cele care constituie grupa anticanceroasă.
Efect benefic în
prevenirea cancerului de colon
Cercetările au confirmat faptul că un consum regulat de varză are efect benefic mai ales în prevenirea cancerului de colon şi a celui de stomac, dar şi a celui
de plămâni, esofag şi rect. Cercetările au relevat că persoanele care consumă
legume din familia crucifere, mai ales varză, sunt mult mai puţin expuse
cancerului de colon.
Mare conţinut în minerale
Conţinutul în minerale este şi el
foarte bine reprezentat: calciu, magneziu, fier. La fel şi cel în oligoelemente:
iod, cupru, mangan, sulf. Fibrele alimentare sunt abundente, fiind compuse în
majoritate din celuloză şi hemiceluloză, ceea ce explică şi anumite intoleranţe
intestinale. Modul de preparare a verzei poate înlătura însă aceste efecte.
Fibrele alimentare sunt capabile să stimuleze intestinul şi să prevină constipaţia.
O porţie de 200 de grame de varză asigură peste 20% din cantitatea de fibre
necesară zilnic (30-37 g).
Proprietăţi
terapeutice
Varza este un aliment
alcalinizant nutritiv, energetic, remineralizant şi tonifiant şi este
preferabil să se mănânce în stare crudă, pentru a i se păstra intacte proprietăţile. Caracteristici:
- Are proprietăţi dezinfectante şi
cicatrizante la nivelul ţesuturilor.
- Are o acţiune antiseptică pulmonară
importantă şi proprietăţi expectorante.
- Favorizează metabolismul glucidelor şi absorbţia
oxigenului în celule.
- Are acţiune anticancerigenă: specialiştii
recomandă folosirea verzei în mod regulat, deoarece conţinutul ei crescut de
caroten diminuează riscul apariţiei cancerului. În acelaşi timp, sulful şi
hitidina pe care le conţine varza diminuează tumorile, asigurând eliberarea
toxinelor.
- Este aperitivă şi antidepresivă. Românii, de
exemplu, erau încredinţaţi că varza vindecă stările de tristeţe sau de
melancolie. Bogată în vitamine şi săruri minerale, varza asigură elementele indispensabile
sezonului rece.
- Alte proprietăţi: antidiareică, antiscorbutică,
antiseptică, depurativă.
- Conţine un principiu hipoglicemiant, care o
recomandă în regimul pentru diabetici.
Indicaţii terapeutice
generale
Graţie conţinutului său bogat în
vitamine, săruri minerale şi clorofilă, varza restabileşte flora intestinală şi
contribuie la creşterea numărului de hematii (în special varza albă). De aceea,
varza este recomandată în: astenii, îmbătrânire prematură, demineralizare.
Indicaţii particulare
- Sfera
cardiovasculară şi sanguină: ulcere varicoase, anemie simplă
- Sfera
respiratorie: afecţiuni bronhopulmonare, TBC
- Sfera
digestivă: ulcer gastric şi duodenal, colită ulceroasă
- Sfera
genito-urinară: fenomene congestive, spasmodice şi inflamatorii
- Sfera
ORL: angină, laringită, sinuzită
- Sfera
dermatologică: infecţii cutanate (abcese, panariţii, furuncule, antrax) şi complicaţiile
acestora, contuzii şi răni
- Sfera
neuropsihică: nevroză
- Sfere
diverse: insolaţii, congestii cerebrale, nevralgii, diabet, inflamaţii şi infecţii
intestinale
Extern, varza se foloseşte sub
formă de cataplasme în entorse, nevralgii faciale, gută, abcese, furuncule, afecţiuni
ale gambelor (varice, flebită, arterită) şi multe altele. O cataplasmă foarte
utilă în unele stări congestive (hepatice, de exemplu) sau dureri de origini
diverse (lumbago) se prepară din 4 foi de varză, 2 cepe rase, 4 pumni de tărâţe
şi apă cât să le acopere. După ce s-a evaporat apa, cataplasma se aplică pe
zona dureroasă şi se menţine timp de 2-3 ore, sau toată noaptea, dacă se aplică
seara, la culcare.
Varza murată
Conţine multe vitamine,
microelemente şi săruri minerale, acid ascorbic, vitamina C (prelucrarea
termică moderată – opărirea – favorizează creşterea cantităţii de vitamina C),
acid folic (mai ales în frunzele verzi exterioare), magneziu (restabileşte
vitalitatea persoanelor suprasolicitate).
Specialiştii în dietologie
consideră că, pentru unii bolnavi, varza murată este mai utilă decât cea proaspătă,
datorită faptului că bacilii acidolactici produşi în procesul de fermentare o
îmbogăţesc cu vitaminele B1, B2, B3, B6 şi B9. Varza murată este unicul produs
alimentar vegetal care conţine vitamina B12, care înlătură oboseala şi anemia
şi ajută în combaterea îmbătrânirii. Carenţa de vitamina B12 se înregistrează
cel mai des la vegetarienii stricţi şi la persoanele vârstnice. Ea generează palpitaţii,
slăbiciuni, pierderi de memorie şi scăderea auzului.
În anul 1948, în varză s-a
descoperit o substanţă antiulceroasă: vitamina U, care protejează mucoasa
tractului gastro-intestinal de formarea ulcerului şi contribuie la tratarea ulceraţiilor.
În varza murată sunt prezente şi alte vitamine şi microelemente, săruri
minerale, glucide şi substanţe organice care stimulează producerea de suc gastric
şi bilă. Substanţele anticancerigene care blochează creşterea tumorilor se
formează în varza murată în procesul de fermentaţie.
Este o varietate a verzei
albe. Însă, pe lângă culoare, între varza roşie şi cea albă există şi alte diferenţe,
extrem de importante. De pildă, ştim că varza albă are un conţinut
de vitamina C mai mare decât portocalele. Ei bine, varza roşie conţine de
până la 8 ori mai multă vitamina C decât surata ei albă, fiind
un adevărat concentrat din această vitamină, iar pigmenţii care-i dau
culoarea roşie au un rol de medicament. Iată
recomandările terapeutice ale verzei roşii:
Alzheimer - antocianii (pigmenţii roşii) din această varietate de varză, fac adevărate minuni în prevenirea şi combaterea
degenerării celulelor din sistemul nervos central. Se consumă
salată proaspătă, câte 300 g/zi, în cure de 60 de zile,
urmate de alte 15 zile de pauză, după care tratamentul se poate relua. Efectul
de prevenire, încetinire sau chiar blocare a evoluţiei bolii cu
ajutorul verzei roşii este cert.
Febra - Se administrează
150 de grame salată de varză sau 100 ml suc de varză de 2-3 ori pe
zi. Conţinutul ridicat de vitamina C al acestei legume ajută inima şi sistemul
cardiovascular să reziste la temperaturi
ridicate şi catalizează acţiunea sistemului imunitar împotriva acceselor de
febră.
Alergia - se previne printr-o cură cu salată de varză roşie, crudă
ori murată, pe timpul iernii. Se consumă 200-300 grame zilnic timp de 3 luni, apoi 3 săptămâni de pauză, după care cura se
poate relua. Bogăţia de vitamina C şi antioxidanţi din această
legumă ajută la reglarea reacţiei sistemului imunitar la impactul cu
factorii externi.
CONOPIDA
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEhqM44Cp4na0PAG6-s0bwbU5XXabYKcbPP72DwgRwyLOXdciuUZ66WazDXxl2Qfgi2C1I4Eca6b030SaSTSw9zR7zXC8D7xmTwcTJKaoNQvJuJA7-3IwA8rrZ_wuUjvwFNqWlv7hwUzIeyM/s200/Untitled.jpg)
Numită de celebrul Mark Twain „varza cu studii superioare”, conopida are o istorie lungă de 2500 de ani. Este originară din zona mediteraneană, fiind des întâlnită în Cipru, Turcia, Italia.
Cercetătorii de la
Universitatea din Hawaii au făcut studii din care rezultă că
fitonutrienţii din conopidă aduc beneficii şi sistemului cardiovascular. Aceştia
menţin colesterolul la un nivel optim şi acţionează pozitiv asupra sintezei
grăsimilor şi a trigliceridelor.
La fumători, un consum regulat
de conopidă scade riscul de cancer la plămâni cu 70%, iar la nefumători cu 30%.
Însă, dacă eşti fumător, nu considera acest procent un imbold pentru a continua
sa te bucuri de ţigări...
Cercetări efectuate în Olanda,
SUA şi alte ţări au demonstrat beneficiile pe care ni le aduce această legumă
mai ales în combaterea cancerelor de colon, prostată, vezică şi sân. Bărbaţii
care consumă mai mult de o porţie de conopidă pe săptămână sunt mai protejaţi în
faţa cancerului de prostată în comparaţie cu cei care abia mănâncă o porţie pe
lună (se consideră o porţie ca fiind o ceaşcă de 125 de grame). Specialiştii
recomandă ca legumele crucifere să fie condimentate cu turmeric sau şofran
indian. Această combinaţie a fost analizată
şi a dovedit rezultate pozitive clare în ceea ce priveşte împiedicarea
dezvoltării de celule cancerigene în cazul cancerului.
Conopida se consumă crudă sau
gătită (preferabil la aburi sau în foarte puţină apă, pentru a se evita pierderea
considerabilă a vitaminelor şi a sărurilor minerale). Se foloseşte ca
garnitură, ca ingredient pentru ciorbe de zarzavat, supe, salate cu maioneză
sau în preparate gratinate la cuptor. Consumaţi şi câteva dintre frunzele verzi
de la baza inflorescenţei, pentru că sunt bogate în betacaroten şi acid folic.
În alegerea şi depozitarea
conopidei, ţineţi seama de aceste sfaturi:
- Căutaţi conopida cu inflorescenţă
albă sau crem. Trebuie să fie fără pete, compactă şi grea.
- Păstraţi conopida
max. 5 zile în frigider, cu buchetele în sus, pentru a evita formarea umezelii
şi deteriorarea rapidă.
La prepararea şi servirea
conopidei se recomandă:
- Frunzele din exterior se scot şi se taie
bucheţelele acolo unde se întâlnesc cu cotorul.
- Dacă are melcişori sau alte larve, ţineţi-o câteva minute în apă sărată.
- Pentru a minimiza pierderea substanţelor nutritive, nu se înăbuşă mai mult de 3 minute.
- Gătitul conopidei se va face doar într-un vas de inox sau de teflon.
- Mâncaţi conopidă crudă, simplă sau împreună cu alte legume, cu un dressing de salată.
- Adăugaţi conopidă în supă, tocăniţe sau ghiveciuri.
- Pasaţi conopidă în piureul de cartofi.
- Dacă are melcişori sau alte larve, ţineţi-o câteva minute în apă sărată.
- Pentru a minimiza pierderea substanţelor nutritive, nu se înăbuşă mai mult de 3 minute.
- Gătitul conopidei se va face doar într-un vas de inox sau de teflon.
- Mâncaţi conopidă crudă, simplă sau împreună cu alte legume, cu un dressing de salată.
- Adăugaţi conopidă în supă, tocăniţe sau ghiveciuri.
- Pasaţi conopidă în piureul de cartofi.
BROCCOLI
Înrudită cu varza şi conopida, broccoli este o legumă cu o valoare nutriţională
excepţională, care ajută la menţinerea unei vieţi lungi şi sănătoase. Studii
recente, efectuate de cercetătorii americani, plasează broccoli pe primul loc
într-un clasament al celor mai sănătoase 100 de alimente pe care ar trebui să
le consumăm, afirmă profesorul
dr. Gheorghe Mencinicopschi, directorul Institutului de Cercetări Alimentare.
Cercetări recente în domeniul
fitoterapiei au arătat că broccoli are în compoziţia sa substanţe cu efecte
benefice în păstrarea stării de sănătate a organismului şi chiar în vindecarea
sau încetinirea evoluţiei unor boli cronice, cum ar fi cancerul. Unul dintre studiile care demonstrează efectele benefice
ale acestei legume a fost realizat în SUA şi a vizat pacienţii bolnavi de cancer la vezica urinară. Astfel, un grup
de oameni de ştiinţă de la universităţile Harvard şi Ohio au descoperit că unul
dintre compuşii din broccoli ajută atât la prevenirea îmbolnăvirii de cancer de
vezică, cât şi la stoparea progresului acestei boli. Rezultatele studiului au
arătat că persoanele care includ această plantă în alimentaţia zilnică sau care
beau câte o jumătate de cană de suc de broccoli de cel puţin 3 ori pe săptămână
prezintă un risc cu 44% mai scăzut de a se îmbolnăvi de cancer, comparativ cu
persoanele care nu au acest obicei sănătos. „După ce am observat acest lucru,
am încercat să aflăm care sunt compuşii din broccoli care opresc înmulţirea
celulelor canceroase”, povesteşte Steven Schwartz, profesor la Universitatea
din Ohio, unul din experţii care au condus studiul. Cercetătorii au izolat din
planta de broccoli un compus care se numeşte glucosinolat, pe care organismul
îl transformă în sulforafan şi care joacă un rol esenţial în stoparea evoluţiei
cancerului. În cadrul testelor de laborator, glucosinolatul s-a demonstrat eficient
chiar şi în cazul celei mai agresive forme de cancer de vezică. Rezultatele
studiului au fost încurajatoare, dar cercetătorii încă studiază mecanismul prin
care glucosinolatul împiedică înmulţirea celulelor canceroase. „În acest
moment, studiem şi celelalte substanţe din compoziţia legumei, pentru a afla
dacă efectul anticancerigen se datorează exclusiv sulforafanului sau combinaţiei cu alţi compuşi prezenţi în legumă. Cert e însă că broccoli ar trebui
să ocupe un loc esenţial în dieta noastră zilnică”, a spus Steven Clinton,
profesor de hematologie şi oncologie la Universitatea din Ohio.
Sulforafanul din broccoli măreşte activitatea genei NRF2, cea care
protejează celulele plămânilor de efectul toxinelor, curăţând plămânii expuşi la fumul de ţigară şi la poluare.
Sulforafanul reduce cu 70% numărul moleculele cunoscute sub denumirea ROS
(Reactive Oxygen Species), a căror apariţie în organism este cauzată de
hiperglicemie. Hiperglicemia poate provoca creşterea nivelului ROS din organism
chiar şi de trei ori peste limita normală. Prin urmare, broccoli este un aliment de mare ajutor diabeticilor.
Sulforafanul distruge bacteria Helicobacter pylori, răspunzătoare
de apariţia gastritei şi a ulcerelor gastrice. Acest compus fitochimic previne,
de asemenea, leucemiile, cancerul de
sân, cancerul gastric, cancerul de prostată, melanomul malign.
Prin conţinutul în antioxidanţi din familia carotenoizilor, broccoli
intervine şi în protecţia ochiului, împiedicând
formarea cataractei.
Broccoli previne osteoporoza,
deoarece are un conţinut crescut de calciu, aproape de echivalentul laptelui în
alimentaţie. O cană de broccoli conţine 74 mg calciu şi 123 mg vitamina C, care
îmbunătăţeşte semnificativ absorbţia calciului, totul cu doar 44 calorii. Prin
comparaţie, o portocală nu conţine calciu, are 69 mg de vitamina C şi cu 50%
mai multe calorii. Produsele lactate nu numai că nu conţin vitamina C, dar conţin
grăsimi saturate, care se ştie că sunt nocive pentru sistemul cardiovascular.
Un pahar de lapte cu 2% grăsimi conţine 121 de calorii.
Cercetările realizate la
University of East England au arătat că broccoli joacă un rol decisiv în protejarea articulaţiilor, oprindu-le
degradarea. Mai precis, substanţele conţinute de legumă blochează enzimele ce
provoacă distrugerea articulaţiilor.
Aşadar, o cură de broccoli
este întotdeauna binevenită şi trebuie să constea în consumul regulat al
legumei, cât mai puţin prelucrată termic. Prin fierbere, se distrug principiile
biologic active, iar sulforafanul este distrus complet. O soluţie este sucul obţinut
la storcător, amestecat cu puţină zeamă de lămâie. Pe lângă efectul curativ, veţi
observa şi o îmbunătăţire
a aspectului pielii şi o eliberare de stresul cotidian. Modul în care se prepară e esenţial,
deoarece scopul urmărit trebuie să fie păstrarea nutrienţilor din această
legumă-miracol. Pentru cele mai bune rezultate terapeutice, se recomandă ca
broccoli să se consume crudă, opărită sau foarte puţin fiartă. Călită în ulei sau fiartă îndelung îşi
pierde toată valoarea nutritivă. Se poate asocia cu alte legume (tot cât mai puţin preparate termic) şi cu sosuri uşoare, naturale. Iată, de
exemplu, o idee de salată: broccoli opărit (opţional cu alte legume crude de
sezon: ardei gras, castraveţi etc.) şi un dressing din iaurt, usturoi pisat,
mentă proaspătă (sau altă verdeaţă), ulei de măsline, sare, piper.
VARZA DE BRUXELLES
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEinKUEX0C0ZGW7M0Wb6RDcNvRNMuvnb7V6h5gr15Bak0FhRb0B9hTMozG3tjw6kZSLga0pV8g3vDZuJuLQv0-sXodtFkjpottrwlerynDcVc35UZQRWeOMfjMQW4syZoDFqdo8he2ZqO5Vq/s200/Untitled.jpg)
Planta are o mare valoare
alimentară, fiind bogată în foarte multe substanţe nutritive. În primul rând, constituie
o sursă excelentă de vitaminele K şi C. Totodată, conţine: folaţi, vitamina A,
mangan, potasiu, complexul de vitamine B, calciu, fier, triptofan şi o mare
cantitate de fibre. Datorită acestor proprietăţi, varza de Bruxelles ajută la
prevenirea sau ameliorarea a numeroase afecţiuni: artrită reumatoidă, boli
cardiovasculare, tulburări ale sistemului digestiv. Ca şi suratele ei din familia
cruciferelor, conţine sulforafan, o substanţă dovedit anticancerigenă.
Varza de Bruxelles de cea mai
bună calitate este fermă, compactă şi de un verde intens. Nu trebuie să aibă
foi galbene sau o textură moale. Această legumă se păstrează proaspătă la
frigider timp de 10 zile, într-o pungă de plastic, fără a fi spălată. Dacă vreţi
să congelaţi varza de Bruxelles, trebuie să o ţineţi mai întâi la aburi 3-5
minute. Astfel, ea poate fi consumată şi după un an de zile.
Comentarii
Trimiteți un comentariu
Dar mai întâi, rețineți: A comenta pe acest blog (ca și pe oricare altul) este un privilegiu, nu un drept. De aceea, vă rugăm:
- Referiți-vă, pe cât posibil, doar la subiectul postării.
- Folosiți un limbaj decent.
- Dacă intrați în polemici cu alți comentatori, folosiți argumente, nu injurii.
- Pentru mesaje de interes personal adresate administratorilor blogului (schimb de link, propuneri de colaborare etc.) folosiți formularul de CONTACT, aflat în partea de sus a paginii.
Comentariile care nu respectă aceste cerințe nu vor putea fi publicate.
Vă mulțumim și vă așteptăm cu interes opiniile și sugestiile.